Російська геноцидна агресія проти України завдає серйозних шкод природним ресурсам і екосистемам країни. Внаслідок військових дій руйнуються екологічні об’єкти, забруднюються водні ресурси, що ускладнює моніторинг якості води та стану біорізноманіття. Окрім того, захоплення російськими військами Запорізької атомної електростанції (АЕС) створює серйозну ядерну загрозу не тільки для України, але й для всього світу. Запорізька АЕС є найбільшою в Європі, і будь-які пошкодження її інфраструктури або неконтрольоване втручання в її роботу можуть призвести до катастрофічних наслідків.
Українські науковці та експерти, українська діаспора й вимушені мігранти активно звертаються до світових платформ з проханням вжити заходів щодо припинення агресії Росії та захисту навколишнього середовища. Вони наголошують на важливості міжнародної підтримки у відновленні екологічного моніторингу, захисту біорізноманіття та забезпеченні ядерної безпеки. Заклики українських науковців включають введення санкцій проти Росії, надання фінансової та технічної допомоги для відновлення зруйнованої інфраструктури, а також організацію міжнародних місій для контролю стану навколишнього середовища та ядерних об’єктів. Міжнародна спільнота повинна об’єднати зусилля для зупинення екологічної катастрофи, спричиненої російською агресією, і забезпечення стійкого розвитку природних ресурсів та безпеки на глобальному рівні.
Нещодавно відбулася робоча зустріч першого заступника Міністра захисту довкілля та природних ресурсів Олександра Краснолуцького та представників Міндовкілля з Ісмо Тіайненем — генеральним директором з адміністрування та міжнародних справ Міністерства навколишнього середовища Фінляндії, інформує Урядовий портал.
![Україна продовжує співробітництво із Фінляндією у сфері розвитку моніторингу якості вод та біорізноманіття Україна продовжує співробітництво із Фінляндією у сфері розвитку моніторингу якості вод та біорізноманіття](https://svitua.org/wp-content/uploads/2024/07/photo_2024-07-22_07-36-48-6-1024x662.jpg)
Під час зустрічі учасники обговорили потреби України та ідеї для спільного проекту з підтримки створення системи моніторингу біологічного та ландшафтного різноманіття, а саме:
- можливості використання дистанційних методів зондування землі для організації моніторингу ландшафтів і біорізноманіття;
- співпраці у створенні методології ведення моніторингу біорізноманіття в Україні;
- визначення структури Центру моніторингу;
- розробки програмного забезпечення для збору, накопичення та аналізу даних з біорізноманіття;
- представлення досвіду Фінляндії щодо організації моніторингу відповідно до вимог ЄС.
«Маємо плідний результат нашої спільної роботи з Міністерством навколишнього середовища Фінляндії. Проект стосовно моніторингу біорізноманіття буде доопрацьований і поданий до Міністерства закордонних справ Фінляндії до кінця серпня 2024 року. Ми зміцнюємо зв’язки з європейськими спільнотами моніторингу біорізноманіття та платформами співпраці. Посилення міжнародної співпраці між Україною та Фінляндією — це обмін досвідом та можливість залучити фінансову, технічну та експертну допомогу у відновленні системи моніторингу вод та біорізноманіття в Україні у воєнний та післявоєнний періоди», — зазначив Олександр Краснолуцький.